20.aprīlī Rīgas brīvostas teritorijā norisināsies konkursa “Enkurs 2024” fināls, kurā sacentīsies skolu komandas no Alūksnes, Bauskas, Jaunmārupes, Kokneses, Rīgas, Ulbrokas un Ventspils. Fināls tiek organizēts sadarbībā ar NBS Jūras Spēkiem un SIA “LVR Flote”.
Par notikumiem Latvijā un pasaulē, par novitātēm nozarē lasīt Šeit . Šoreiz žurnālā detalizētāk lasiet par visu aktuālo pēdējo mēnešu laikā, tagadnē un nākotnē.
Tāpat arī šajā numurā lasiet par notikumiem, kuri uzvarēja, lai ierindotos jūrniecības 2023. gada notikumu TOP 10 sarakstā. Pirmais šī gada numurs priecē ar daudz dažādiem faktiem skaitļos – atliek diskutēt vai tie ir lieli, vai mazāk lieli. Žurnāla tēmas un lielās intervijas ir ar Satiksmes ministru Kasparu Briškenu un intervija ar RTU studiju prorektori Elīnu Gaili- Sarkani atbildēs par aktualitātēm satiksmes un jūrniecības izglītības jomā. Izdevums informē par nozīmīgām aktualitātēm kartogrāfijā – ir pabeigta pāreja uz jauno augstuma sistēmu BSCD 2000 (LAS 2000,5), pārejas posms ilga trīs gadus. Un, protams, Eiropas savienības un IMO aktualitātēm vides jomā, par desmit tendencēm jūras kravu pārvadājumu nozarē 2024. gadā, ostu ziņām, personībām, rekordiem, kampaņām, drošību un daudz ko citu.
Tāpat ir raksts par Latvijas Kruīzjahtu asociāciju un atskats uz Jūras administrācijas 30 gadiem.
Žurnāls Jūrnieks ir Latvijas Jūras administrācijas izdevums, kas iznāk 6 reizes gadā un vēsta par aktuālo jūrniecībā Latvijā un pasaulē. Žurnālu var lasīt arī Latvijas Jūras administrācijas mājaslapā: https://www.lja.lv/index.php/par-lja/izdevums-jurnieks
Latvijas Jūrniecības savienība aicina jūrnieku sievas piedalīties pētījumā, “Jūrnieku sievas Latvijā: personības iezīmju saistība ar problēmsituāciju pārvarēšanas pieejām cikliskas partnera prombūtnes ietekmē”.
Pētījumu veic Rīgas Stradiņa universitātes psiholoģijas studiju programmas 3.kursa studente Ieva Landmane.
Aptauju var aizpildīt pilngadīgas sievietes partnerattiecībās ar jūrnieka profesijas pārstāvi, kas pārvalda latviešu valodu vismaz sarunvalodas līmenī. Aizpildot aptauju, ir iespēja laimēt dāvanu karti. Aptauja šeit: https://forms.gle/Jrkud6D9Xa5n71tb9
Jau divpadsmito gadu Latvijas Jūras administrācija, sadarbībā ar Latvijas Jūrniecības savienību, aicināja jūrniecības nozarē strādājošos, kā arī citus interesentus, iesaistīties pagājušā gada svarīgāko nozares notikumu apkopošanā, lai izveidotu tradicionālo nozares notikumu TOP 10.
Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem, šoreiz aptaujas dalībniekiem tika piedāvāts jau apkopots iespējami aktuālāko notikumu saraksts, un balsojot tika noteikts, kuri notikumi iekļūst TOPā, un kurā vietā, kā arī – kuri notikumi paliek ārpus TOP 10.
Aptaujas dalībnieki varēja pievienot arī viņuprāt svarīgākos, organizatoru nepieminētos notikumus. Arī aptaujas dalībnieku pievienotie notikumi piedalījās balsojumā. No jauna aptaujai tika pievienotas divas aktualitātes – veiksmīga kruīza kuģu sezona Rīgas ostā un studiju programmas “Ostu un kuģošanas vadība” slēgšana, kas iekļuva TOPa astotajā vietā.
Aptaujas dalībnieku vērtējumā jūrniecības nozares aktualitātes Latvijā un pasaulē 2023.gadā sarindojušās šādi:
Notikumi Latvijā:
“Uzkārusies” Ostu reforma, nozarei nav skaidrības par reformas lietderību.
Situācija RTU pievienotajā Latvijas Jūras akadēmijā (LJA) joprojām sarežģīta.
Ostās turpinās kravu kritums un mainās kravu segments – palielinās konteineru, labības, celtniecības materiālu, samazinās ogļu un naftas produktu apjomi.
Izveidota jauna biedrība – “Latvijas Kuģu mehāniķu asociācija”.
Vadības nomaiņa LJA. Par jauno direktoru kļūst Dmitrijs Goreļikovs
Liepājas Jūras koledža tiek pievienota RTU.
Rīgas Vēstures un Kuģniecības muzejam 250 gadi.
RTU LJA vadības nekompetences dēļ tiek aizvērta bakalaura studiju programma “Ostu un kuģošanas vadība”, kur tā brīža 2. un 3. kursa studenti paliek bez jūrniecības izglītības iespējām.
Par LR Satiksmes ministru kļūst Kaspars Briškens.
Izveidota SKLOIS (Starptautiskā kravu loģistikas un ostu informācijas sistēma) atbalsta lapa.
Notikumi pasaulē:
Karš Ukrainā joprojām apdraud kuģošana Melnajā jūrā.
IMO Asamblejā tiek panākts, ka Krieviju neievēlē Padomē.
Sarkanajā jūrā tirdzniecības kuģiem uzbrūk pret Izraēlu karojošā grupējuma “Hamās” atbalstītāji.
“Tumšā flote” (sankcijām pakļauto tankkuģu operatori fiktīvi pārdod kuģus anonīmiem uzņēmumiem un reģistrē zem “lētajiem” karogiem) apdraud kuģošanas un jūras vides drošību.
Aktualizējas jautājums par zemūdens infrastruktūras aizsardzību, īpaši Baltijas jūrā.
MARPOL 50 gadi.
Ievēlēts jauns IMO ģenerālsekretārs Mr. Arsenio Antonio Dominguez Velasc , kurš stāsies amatā 2024.gada 1.janvārī.
Palielinājies kiberuzbrukumu skaits – arī jūrniecības nozarē.
IMO Jūras vides aizsardzības komitejas sēdē pieņemta IMO stratēģija kuģu radīto SEG emisiju samazināšanai.
Atjaunota Eiropas Jūras drošības stratēģija (EUMSS).
Par notikumiem Latvijā un pasaulē, par novitātēm nozarē lasīt Šeit . Šoreiz žurnālā detalizētāk lasiet par visu aktuālo pēdējo mēnešu laikā, tagadnē un nākotnē.
Tāpat arī šajā numurā lasiet par ostu reformu, cik kuģus kampaņas laikā parbaudīja Ostas Valsts kontrole, cik jauni studenti 2023. gadā uzņemti jūrniecības mācību iestādēs, aktualitātēm jūrniecības izglītībā un apmācībā. Žurnāla “Jūrnieks” 6.Nr informē par kādām tēmām tika runāts Eiropas Savienības Transporta, telekomunikācijas un enerģētikas Ministru padomes sanāksmē Briselē (Beļģijā).
Žurnāls Jūrnieks ir Latvijas Jūras administrācijas izdevums, kas iznāk 6 reizes gadā un vēsta par aktuālo jūrniecībā Latvijā un pasaulē. Žurnālu var lasīt arī Latvijas Jūras administrācijas mājaslapā: https://www.lja.lv/index.php/par-lja/izdevums-jurnieks
2023. gads ir bijis notikumiem bagāts, lai noteiktu, kuri bijuši svarīgākie un nozari visvairāk ietekmējušie notikumi Latvijas Jūras administrācija jau 12 gadu apkopo nozares svarīgākos notikumus, veidojot notikumu TOPu. Lai piedalītos aptaujā – spied uz saiti zemāk!
Dalības forma absolūti demokrātiska var balsot par kādu no piedāvātajiem notikumiem ( jāatzīmē 3- 5 nozīmīgākie notikumi no piedāvātā saraksta), vai jāpapildina saraksts ar citiem notikumiem, kas svarīgi mūsu nozarei. Lūdzam aptauju aizpildīt līdz 2024. gada 22.janvārim
28. decembrī notika šī gada pēdējā Latvijas Jūrniecības valdes sēde.
Sēdē tika izskatīti sekojoši jautājumi par:
līdzšinējā LJS darbība 2023. gadā un aktivitātes kopš iepriekšējās valdes sēdes;
2023. gada LJS finanšu rādītāji un finanšu atskaite, 2024. gada darba plāns un plānotie LJS ieņēmumi/ izdevumi 2024. gadā;
Tika pārrunāti galvenie darbības virzieni 2024. gadā – gadagrāmatas izdošanas atbalstīšana, atbalsts konkursam Enkurs, 35. gadu jubilejas pasākuma organizēšana, grāmatas par ločiem sagatavošana, iespējas sadarboties ar Erasmus universitāti, lai veiktu pētījumu par nozares cilvēkresursiem.
Par iespējām piedalīties LJS valdes sēdē un iekļaut tajā Jūs interesējošos jautājumus lūdzu sazināties, rakstot e-pastu uz [email protected]
Ostu reforma ir iesprūdusi kaut kur starp vēlmi reformēt ostu pārvaldību un neskaidriem ieguvumiem, ko pārvaldības modeļa maiņa dos. Ostu reforma nozares dienaskārtībā ir jau vairākus gadus, tomēr ne līdz galam izplānota, ne līdz galam uzsākta, ar lielu risku, ka tā nemaz netiks īstenota. Kā galvenais arguments no reformas virzītāju puses tiek piesaukts tas, ka ostu pārvaldības modelis nav efektīvs, neatbilst OECD rekomendācijām un, ieviešot valsts kapitālsabiedrību pārvaldības principus ostu pārvaldībā, tā tiks atbrīvota no politiskās ietekmes, jo tiks nodota konkursa kārtībā atlasītu profesionāļu rokās. Tomēr jāsaprot, ka ostu pārvaldības modeļa maiņa nav garantija ostu attīstībai, jo institucionālajai reformai nevajadzētu būt pašmērķim, bet tikai līdzeklim, lai sasniegtu konkrētus un skaidri definētus sabiedrības interešu mērķus. Būtisks trūkums šai reformai ir tas, ka tās pamatā nav skaidri noteiktu mērķu.